Частіше хваліть дитину — і вона буде ставитися до себе і до вас ліпше.
Будьте з нею чесним — так вона навчиться справедливости.
Захищайте її — так навчиться вірити.
Будьте з нею поблажливі — се виховує терпеливість.
Частіше підбадьорюйте — так набувається впевненість у собі.
Навчіть дитину любити себе.
Навчіть вибирати головне і приділяти йому найбільше уваги й праці.
Навчіть говорити — вільно і виразно. Згодом се полегшить їй віднайти голос у многоголоссі світу і використати його.
Навчіть її ділитися почуттями.
Навчіть її люб’язности й подячности — се розкриває характер.
Навчіть її захищати себе.
Навчіть її бути вільною, вона не чиясь власність.
Навчіть її бути радісною і любити сміх.
Навчіть її любити ручну роботу, фізичні зусилля, пішу ходу. Се підсилить її уяву і розум.
Дайте дитині зрозуміти, що речі не зроблять її щасливою.
Не вимагайте від неї відплати за добре батьківство.
Не говоріть і не думайте про дитину погано.
Завжди дослухайтеся до її запитань і відповідайте на них.
Дайте відчути, що її люблять і приймають такою, якою вона є. За будь-яких обставин.
Переконайте її, що завжди будете поряд. Навіть тогди, коли вас уже не буде в сьому світі.
Передавати дитині свої знаття — хіба се не очевидність нашого продовження?!
Пам’ятайте, що вітцівство — се захист і признання.
Про грибні лови
Скажу кількоро слів про повадки грибів. Сі малі чудесні насельники лісу були мені сім років поспіль відмінною поживою. А заодно і братнім товариством, із деревами, звірами і птицями вкупі. Вони відкрилися мені, як цілком осібний світ у предивному царстві Лісу.
Гриб любить, аби з ним поговорити. Напав гриба — поздоровкайся, помилуйся ним.
Іди проти гриба. Іди йому навстріч. Стрінув гриба — позирай на шапку. Шапка в нього, як у чоловіка, — з козирком наперед.
Літній гриб такий же кволий і сухий, як літня людина.
Ступай хащею — і щось виступаєш. По мірі виходженого дасться тобі й гриб.
Гриби я не збираю. Гриби я схапую, як курчат, доки не розбіглися.
Гриб сіє ріденько, в боки — на три близькі кути, щоб добре видів один одного.
Коли збираєте гриби, не рахуйте їх.
Гриб не любить затяжних дощів так же, як і спеку. Мокро і жару гриб пересиджує під подолами ялин.
Гриба з гір зносить у долину вода. Міркуй, де підсохлі русельця потоків — і вдовж них пантруй гриба. Він хапається коренем за моховиння, каміння або торочки папороті.
В текучі часи гриб став прятатися від чоловіка. Мече сім’я на нових місцях.
Лукавий гриб — маслюк. Коли його береш — вискакує з рук і пищить.
Найдорожчі, як рахують, гриби — трюфелі не так вже й тяжко найти. Над місцем, де вони приховано ростуть, рояться жовті мухи. Стовпом висять. Вони ліпше за свиней чують сей гриб і виїдають його зсередини.
Білому грибові передують косиці — першоцвіт, фіалки. Попервах сморжі там усядуться. А вже потому вродиться, як пан, біляк.
Що ми їмо і що їсть нас
Щодня з’їжте бодай одне яблуко. Воно забере отруту, що набралася за день.
Не споживайте підряд першу і другу страву.
Пам’ятайте, що черлене м’ясо руйнує печінку.
Дуже свіже м’ясо, як і свіжий хліб, шкідливе.
Найхосенніша олія — льняна.
Найхосенніші оріхи — кедрові, волоські, мигдаль.
Кава з цикорію в п’ятдесят разів хосенніша за справжню.
Якщо їсте м’ясо, то їжте його з хроном.
Щодо хліба, то лише житній, замішений на живій опарі, не старить.
Намагайтеся їсти теплу їжу. Навіть хліб бажано присмажити на плиті чи відкритому огні. А присмачити гарячу скибку можна зеленню, часником, томатом, оливою чи кришеною бринзою. Знаменита їда!
Щоб дочасно не старіти і не хворіти, треба їсти якнайбільше свіжої городини.
Пийте води вдосталь. У кождого своя норма. Як її визначити? Сеча має бути чистою.
Після тридцяти років щодня споживай бодай один сирий овоч.
Від передчасного старіння і вразливості до недугів слід узвичаїти собі такий стіл: мед, жовтки домашніх яєць, печінка, риба, риб’ячий жир, помідори, виноград, помаранчі, цитрини, груші, гарбуз, капуста, морква, абрикос, овес, обліпиха, олія.
Пийте за півгодини до їди теплу воду. А після їди — через годину, не раніше. Перед сном не пийте. Весь инший час — для води. Вода— головна наша ситість.
На зір згубно діють кава, чорний чай, куриво, горілка, пиво.
Для підсилення зору: мед, родзинки, сушені плоди, печена картопля, житній хліб на живій заквасці, оріхи, вівсянка, боби і квасоля, петрушка. Все це годиться і для укріплення серця.
Для загострення пам’яти: полуниці й суниці, шипшина, морква, цитрини, печена картопля, пророщена пшениця, квітковий пилок.
При забитих судинах (холестерині): гарбуз, оріхи, цибуля, хрін, часник, кріп, петрушка, селера, пастернак, баклажани, малина, виноград, яблука, груші, гречка, чорна горобина, вишня, сливи, калина.
У тих, які люблять полежати після їди, псується не тільки кров, але й характер. До того ж, вони стають лінивими, кволими і хроплять.
Будьте обачні з цукром, він «з’їдає» вітаміни.
Алкоголь проявляє наше нутро. Від нього м’який м’якшає, твердий — твердішає, добрий — добрішає, злий стає більш злим. Це якщо в малих мірах. У великих мірах алкоголь ослаблює, старить, спотворює і нищить кожного.
Не варто муштрувати себе голодуваннями (крім постів) і відмовою від якоїсь їжі. Природа створила нас всеїдними. Проте учить нас (хворотами) чуттю міри й самообмеженню. Передусім се стосується масного, борошняного, солодкого, соленого і гострого.
Не їсти на вечерю м’яса. Воно буде гнити цілу ніч і отруювати мозок та нерви. Від того поганий сон і кепський настрій другого дня. Масного і солодкого теж не їсти. Найліпша вечеря — городина і садовина або сушениці. Ще ліпша — кисле молоко, домашній сир, жменька горіхів.
Їсти слід не пізніше, як за три години перед сном.
Зброджене молоко підтягує м’язи і шкіру, освіжає твар.
Рибу запікайте, а не смажте. Запечена риба — ліки, смажена — труйка. Часте столовування запеченою рибою міняє людину на ліпше.
Від раннього літа до ранньої ярі в мене на столі — буряк. І я не знаю слабування від переходу з тепла до холоду і з холоду до тепла. Буряк долає сі прикрощі. Ніщо так не зміцнює і не очищає судини, кров, нерви, шкіру, волосся. І при тому — омолоджує.
Чи їм я цукрики? Зрідка їм, але своєї направи. Вони й дітям дуже до смаку, і дуже корисні, на відміну від цукрових. Розмелюю сушені яблука, груші, сливи, абрикоси, вишні, смородину, родзинки, додаю меду, зліплюю в кульки і обкачую їх у мелених волоських та лісових оріхах — готово. І смакота, і лік водночас.